Subject: Vs: kiirem päring Postimees Nädalast
From: "Kristi Sarap" <[email-masked]>
To: "Krister Kivi" <[email-masked]>
Date: Thu, 15 May 2025 12:53:07 +0300

Tere, Krister!

Ravimiameti poolt saate nüüd põhjalikud vastused (ehk liigagi põhjalikud, 
aga saate vajadusel ise lühendada).

Ravimiameti poolt vastab ravimiohutuse osakonna juhataja Maia Uusküla.

Panen vastused küsimus-vastus vormis teele.

Kui on lisaküsimusi-täpsustusi, vastame meeleldi.

Ikka head

Kristi Sarap

Ravimiameti kommunikatsiooninõunik

[email-masked] <mailto:[email-masked]>

1.	Kas Ravimiamet saaks palun anda ülevaate, kui palju kaalulangetusravimeid 
(retseptiga ja vabamüügis Eestis hetkel müügil on; olen ise saanud aru, et 
vabamüügis on üks: Orlistat)?

„Orlistaat on toimeaine nimetus. Eestis on orlistaat apteegist saadaval nii 
käsimüügiravimina (Orlistat Sandoz 60 mg) kui retseptiravimina (Xenical 120 
mg). Xenicali on Tervisekassa andmetel 2025. a. Eestis välja kirjutatud 
ühele inimesele. 2025 a. I kvartalis kasutas käsimüügiravimina orlistaati 
igapäevaselt ligikaudu 800 inimest.

Selgitus: See arvutus on ligikaudne, sest ravimkasutust arvutatakse 
defineeritud päevadoosi abil ja kui mitu inimest seda päevadoosi 1000st 
inimesest igapäevaselt võtab (DPD/1000/ööpäevas). Orlistaadi DPD on 360 mg 
ehk retseptiravimi annus (120 mg kapsel 3 korda ööpäevas), I kvartali 
DPD/1000/ööpäevas on 0,3. Eesti elanikkonna peale ümber arvutatuna ja 
käsimüügi annust arvestades saamegi ligikaudse 800 inimest.

Lisaks on kehakaalu langetamise näidustusega apteegis saada bupropiooni ja 
naltreksooni sisaldav retseptiravim Mysimba. Tervisekassa andmetel on seda 
2025 a. välja kirjutatud 79 inimesele. Müügiluba on kehakaalu langetamise 
näidustusega ka semaglutiidi sisaldaval retseptiravimil Wegovy (süstitav 
ravim), kuid seda ei turustata Eestis. Sama toimeainet sisaldavaid, kuid 
diabeedi näidustusel registreeritud Ozempicut (süstitav) ja Rybelsust 
(tabletid), on arstid Eestis teadaolevalt kehakaalu langetamiseks välja 
kirjutanud. 0% soodusmääraga Rybelsust on tänavu välja kirjutatud enam kui 
7300 inimesele ja Ozempicut enam kui 10 000 inimesele. Täpsemaid andmeid 
tuleks küsida Tervisekassast (väljakirjutised diabeedi raviks või 
kaalulangetuseks).

Müügiluba on ka tirsepatiidil, millel on sarnaselt semaglutiidile nii 
diabeedi kui kehakaalu langetamise näidustus. Sellest aastast alates 
turustatakse seda Eestis Mounjaro nime all - Tervisekassa andmetel on seda 
välja kirjutatud enam kui 530 inimesele. Täpsemaid andmeid tuleks küsida 
Tervisekassast (väljakirjutised diabeedi raviks või kaalulangetuseks).

Lisaks on müügiluba liraglutiidil, millel sarnaselt semaglutiidile ja 
liraglutiidile on diabeedi näidustus Victozal ja Liraglutid Zentival ning 
kehakaalu langetamise näidustus Saxenda nimelisel ravimil, mida ei 
turustata. Victozat on 2025.a. välja kirjutatud 36 inimesele. Täpsemaid 
andmeid tuleks jällegi küsida Tervisekassast (väljakirjutised diabeedi 
raviks või kaalulangetuseks).

Seega võib eelnimetatud ravimid jagada kolme erineva toimemehhanismiga 
rühma: 1. orlistaat, 2. bupropioon koos naltreksooniga ja 3. semaglutiid, 
tirsepatiid ja liraglutiid.

1.	Orlistaat toimib seedetraktis – takistab rasva lagundamist, mistõttu 
rasvad ei saa imenduda.
2.	Bupropiooni ja naltreksooni kombinatsioon töötab üle kesknärvisüsteemi 
vähendades söögiisu.
3.	Glükagooni sarnase peptiid-1 (GLP-1) retseptori agonistid semaglutiid, 
liraglutiid ja tirsepatiid suurendavad insuliini eritumist ja vähendavad 
glükagooni eritumist glükoosi taseme kontrolli all hoidmiseks; mõjutavad nii 
seedetrakti kui ka kesknärvisüsteemi, aidates suurendada täiskõhutunnet ja 
vähendada söögiisu.“

2.	Kuidas jõuti otsuseni, et Orlistat on Eestis vabamüügis? Miks on mõni 
kaalulangetusravim saadaval vaid retseptiga ja teine on käsimüügitoode?

„Retseptiravimina on orlistaati Euroopa Liidus turustatud alates 1998. 
aastast Xenical 120 mg kapslitena. Kui müügiloa hoidja umbes kümme aastat 
hiljem taotles 60 mg orlistaati sisaldavale ravimile müügiluba, siis oli 
piisavalt kogunenud andmeid toimeaine ohutusprofiili kohta. Alli nimelise 
ravimi käsimüügiravimina turustamise lubamiseks hinnati andmeid 
liikmesriikide poolt Euroopa Ravimiameti koordineerimisel ja müügiloa 
väljastas Euroopa Komisjon. Seda hakati turustama 2009. aastal

Euroopa Liidu teistes riikides on orlistaati nii retsepti- kui 
käsimüügiravimina turustatud aastaid (käsimüügiravimina hinnanguliselt 
miljonid ja retseptiravimina kümned miljonid inimesed).

Eestis alustati Xenicali turustamist 1999. aastal ning Allit turustati 
aastatel 2009-2012, misjärel vähese huvi tõttu selle turustamisest loobuti. 
Kõrgajal (2010. a) kasutas 300 eesti elanikku orlistaati igapäevaselt 
annuses 360 mg ööpäevas.

Ravimi toimemehhanism on lihtne – see seisneb seedetraktis rasva lõhustava 
ensüüm lipaasi pärssimises. Kui rasv ei lõhustu sooltes, siis see väljub 
organismist väljaheite või õlise määriva eritisena. Arvestades ravimi 
toimemehhanismi ja sellest tingitud kõrvaltoimeid on orlistaat abistav 
enesekontrollivahend vähese rasvasisaldusega dieedi järgimisel.

Orlistaat süsteemselt praktiliselt ei imendu. Eestis ei ole orlistaadi 
kasutamisega seoses tekkinud tõsiste kõrvaltoimete kohta teateid saadetud.

Xenical on retseptiravim, sest selles on toimeainet kaks korda rohkem – 120 
mg, samuti on see näidustatud suurema kaaluga inimestele - rasvtõvega 
patsientidele, kelle kehamassiindeks (KMI) on 30 kg/m2 või suurem või neile 
ülekaalulistele, kelle kehamassiindeks on 28 kg/m2 või suurem, aga kaasnevad 
riskifaktorid.

60 mg orlistaati sisaldavad käsimüügiravimid on näidustatud ülekaalulistele 
patsientidele kehamassiindeksiga 28 kg/m2 või enam.

Seega, mida suurem kehakaal ja/või kaasnevad riskifaktorid, tuleb 
kaalulangetus võtta ette arsti juhiste järgi. Üldiselt kehtib kõigi ravimite 
puhul see, et tõsiste ja ravimiteta mitteparanevate haiguste ravi määrab ja 
patsiendi ravikulgu jälgib arst.“

3.	Kui võrrelda erinevaid Eestis saadavalolevaid kaalulangetusravimeid, siis 
mille poolest erinevad nende kõrvaltoimed?

Eestis turustatavad kaalulangetuseks kasutatavad ravimid võib jagada kolme 
erineva toimemehhanismiga rühma (1. orlistaat, 2. bupropioon koos 
naltreksooniga ja 3. semaglutiid, tirsepatiid ja liraglutii) ja nagu ka 
nende toimemehhanism, nii ka ohutusprofiil on täiesti erinev. Kõik 
ravimitega seostatavad kõrvaltoimed on loetletud ravimiteabes. Samuti 
ettevaatusabinõud ja hoiatused, mida tuleb järgida ja tähele panna.

Retseptiravimi puhul otsustab arst, millise ravimi ta patsiendile välja 
kirjutab ning siis eeldaks, et arst ka juhib patsiendi tähelepanu 
võimalikele kõrvaltoimetele ja jagab nõuandeid ja hoiatusi, mis kõik ka 
kirjas pakendi infolehes. Käsimüügiravimi puhul teeb kasutamise otsuse 
patsient, mistõttu ka ravimi ohutusprofiili peaks patsient endale enne 
raviga alustamist selgeks tegema. Apteeker saab vajadusel aidata teabega.

Orlistaadi kõige sagedasemad kõrvaltoimed on seotud seedetrakti häiretega. 
Väga sageli (esineb rohkem kui ühel inimesel 10st) esineb õlist määrivat 
eritist pärasoolest, kõhugaase koos roojamisega, roojapakitsust, 
rasvast/õlist väljaheidet, õlist roojamist, kõhupuhitust ja pehme 
konsistentsiga väljaheidet. Sageli (≥ 1/100 kuni < 1/10) esineb kõhuvalu, 
roojapidamatust, vedelat väljaheidet ja sagenenud roojamist. Vähese 
rasvasisaldusega dieet vähendab seedetrakti kõrvaltoimete tekkevõimalust.

Turustamise aja on teatatud ka divertikuliidi, pankreatiidi ja päraku 
veritsuse tekkest.

Sageli (rohkem kui ühel inimesel 100st) on teatatud ärevuse tekkest, mis on 
tõenäoliselt tingitud seedetrakti kõrvaltoimete kartusest või sekundaarselt 
seedetrakti kõrvaltoimete tõttu. Turustamise ajal on teatatud veel mitmetest 
kõrvaltoimetest (need on kõik kirjas pakendi infolehes).

Mysimbal (bupropioon koos naltreksooniga) on tõsiste kõrvaltoimete risk (vt 
infolehest 
<https://www.ema.europa.eu/et/documents/product-information/mysimba-epar-product-information_et.pdf> 
https://www.ema.europa.eu/et/documents/product-information/mysimba-epar-product-information_et.pdf 
või hiljuti avaldatud uudist 
<https://www.ravimiamet.ee/uudised/euroopa-ravimiameti-hinnang-ravimile-mysimba-ohutuse-tagamiseks-tuleb-rakendada-taiendavaid> 
https://www.ravimiamet.ee/uudised/euroopa-ravimiameti-hinnang-ravimile-mysimba-ohutuse-tagamiseks-tuleb-rakendada-taiendavaid)Ravimit 
seostatakse enesetapumõtetega, võivad tekkida krambid, vererõhu tõus, rasked 
nahareaktsioonid, kardiovaskulaarsed hakgused, maksakahjustus, 
neerukahjustus, serotoniinisündroom (vaimse seisundi muutused, autonoomne 
ebastabiilsus (nt tahhükardia, labiilne vererõhk, hüpertermia), 
neuromuskulaarsed häired (nt hüperrefleksia, koordinatsioonihäired, jäikus), 
ja/või seedetrakti sümptomid (nt iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus)), 
psühhiaatrilised kõrvaltoimed.

Semaglutiidil, liraglutiidil, tirsepatiidil on peamiselt seedetraktiga 
seotud kõrvaltoimed, mille hulgas on ka oodatud kõrvaltoime – mao 
aeglustunud tühjenemine vähendab söögiisu ja seeläbi langeb kehakaal (kuna 
ravimi kõrvaltoime kõigil ei pruugi tekkida, siis ei pruugi ka kaal 
langeda).

Paljudel patsientidel tekib iiveldus ja kõhulahtisus, oksendamine, 
kõhupuhitus.  Nagu kõigi diabeediravimitega, on oht hüpoglükeemia tekkeks, 
ehk et veresuhkur langeb liiga madalale.

Mõned tõsisemad kõrvaltoimed on neil kolmel ka - nad võivad põhjustada 
pankrease ehk kõhunäärmepõletikku, sapikivitõbe. Lisaks, isikutel, kellel on 
suhkurtõvest tingitud silmakahjustus (diabeetiline retinopaatia) ja kes 
kasutavad insuliini, on pisut suurem risk selle tüsistusteks võrreldes 
nendega, kes GLP1 retseptori agoniste ei kasuta.

Ravimi kasutamise puhul on alati küsimus kasu-riski suhtes ning kas inimene 
on raviefekti nimel valmis kõrvaltoimeid taluma.

4.	Kes määrab kaalulangetusravimi hinna? Näiteks Ozempicu ühe kuu doos võib 
USAs maksta umbes 1000 dollarit ja UKs ligi 180 naela (üle 200 euro), sellal 
kui Eestis on hind alla 100 euro. Millest taolised suured erinevused?

Retseptiravimite, mis kuuluvad Tervisekassa soodusravimite loetellu, hinna 
lepivad kokku ravimi müügiloa hoidja ja Tervisekassa. Seal arvutatakse hind 
ravimi efektiivsuse alusel näidustusel, millele soodustust taotletakse, 
võttes arvesse Eestile võimete kohaseid kulu-tõhususe piirmäärasid. See, 
kuidas riikides ravimite hindu reguleeritakse, on erinev ning see võib 
põhjustada ka suured kõikumised riikide lõikes.

Käsimüügiravimite puhul selliseid hinnaläbirääkimisi ei toimu ning algse 
ravimi hinna määrab ravimi müügiloa hoidja, millele hulgimüüja ja apteek 
saavad lisada seadusega kindlaks määratud juurdehindluse.

5.	Mida arvata taoliste veebiapteekide nagu 
<https://estmeds.com/ravim/ozempic/> https://estmeds.com/ravim/ozempic/ või 
<https://ee.treated.com/kaalulangus/wegovy> 
https://ee.treated.com/kaalulangus/wegovy kohta, kus jäetakse mulje, et 
tellijale väljastatakse retsept veebiapteegi asukohamaas?

Viidatud veebiapteegist ravimite ostmist tuleks Ravimiameti hinnangul 
vältida, kuna ei ole välistatud, et tegemist võib olla ravimite 
ebaseadusliku müügi või petturlusega. Ravimiamet on viidatud veebilehe osas 
teavitanud hiljuti ka Politsei- ja Piirivalveametit ning palunud hinnata 
antud veebilehe seaduslikkust.

Viidatud veebilehelt on võimalik osta ja tellida retseptiravimeid ilma 
retseptita, arstiga otseselt konsulteerimata. Sellisel viisil ostetud 
ravimitega võib panna ohtu enda ja oma lähedaste tervise. Üheski Euroopa 
Liidu internetiapteegis ei ole lubatud müüa narkootilisi ja psühhotroopseid 
ravimeid 
<https://ravimiamet.ee/ravimite-kaitlemine/narkootilised-ja-psuhhotroopsed-ained/narkootiliste-ja-psuhhotroopsete-ainete> 
ega anaboolseid steroide või retseptita retseptiravimeid.

Väljastpoolt Eesti internetiapteeke ravimite tellimisel on oluline 
kõigepealt veenduda, et tegemist on ametliku tegevusloaga 
internetiapteegiga. Alates 2015. aasta juulist kasutavad kõik Euroopa Liidu 
ravimiametite kontrollitud internetiapteegid ühtset logo. Alates 28.01.2022 
lisandus logo nõue ka veterinaarravimeid müüvatele internetiapteekidele. Kui 
logole klikkides avaneb liikmesriigi pädeva asutuse veebileht, siis on 
tõendatud, et tegemist on logol kujutatud liikmesriigis seadusliku, 
tegevusloaga ja heaks kiidetud ravimite müügi kohaga.

Ka Eesti internetiapteegid kasutavad selliseid logosid:

Ebaseaduslikule ja suure tõenäosusega võltsitud ravimite müügile viitab logo 
puudumisele lisaks:

*	Retseptiravimite müük retsepti ja patsiendi andmeid küsimata;
*	Müüja kontaktandmete, aadressi või juriidilise isiku nime puudumine 
veebilehel;
*	Rohkete vigadega automaattõlkele viitav tekst;
*	Veebis toodud müüja andmete ja tasumisel ülekande saajaks oleva isiku 
andmete erinevus;
*	Oluliselt soodsam hind või pakkumised stiilis „osta kaks ravimit ja saad 
kolmanda tasuta kaasa“
*	Müügikuulutus sotsiaalmeedias või kuulutuste portaalis;
*	E-kirjas või tuttava-tuttava-tuttava tehtud pakkumine retseptiravimi 
ostmiseks.

Saatja: Krister Kivi <[email-masked]>
Saatmisaeg: kolmapäev, 14. mai 2025 12:21
Adressaat: RA Kommunikatsioon <[email-masked]>
Teema: kiirem päring Postimees Nädalast

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu 
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

  Tere! Tülitan ajalehest Postimees Nädal. Oleme plaaninud laupäevasesse 
lehte loo kaalulangetusravimitest Eesti turul.

1) Kas Ravimiamet saaks palun anda ülevaate, kui palju kaalulangetusravimeid 
(retseptiga ja vabamüügis Eestis hetkel müügil on; olen ise saanud aru, et 
vabamüügis on üks: Orlistat)?

2)Kuidas jõuti otsuseni,et Orlistat on Eestis vabamüügis? Miks on mõni 
kaalulangetusravim saadaval vaid retseptiga ja teine on käsimüügitoode?

3)Kui võrrelda erinevaid Eestis saadavalolevaid kaalulangetusravimeid, siis 
mille poolest erinevad nende kõrvaltoimed?

4)Kes määrab kaalulangetusravimi hinna? Näiteks Ozempicu ühe kuu doos võib 
USAs maksta umbes 1000 dollarit ja UKs ligi 180 naela (üle 200 euro), sellal 
kui Eestis on hind alla 100 euro. Millest taolised suured erinevused?

5) Mida arvata taoliste veebiapteekide nagu 
<https://estmeds.com/ravim/ozempic/> https://estmeds.com/ravim/ozempic/ või 
<https://ee.treated.com/kaalulangus/wegovy> 
https://ee.treated.com/kaalulangus/wegovy kohta, kus jäetakse mulje, et 
tellijale väljastatakse retsept veebiapteegi asukohamaas?

Kas oleks lootust, et Ravimiamet jõuaks anda kommentaari neljapäevaks või 
hiljemalt reede hommikuks?

tervitades

Krister Kivi